Työterveyslaitoksen mediatiedote 28.8.2024
Työterveyslaitoksen Kunta10-tutkimuksessa on seurattu 11 kunnan työntekijöiden sairauspoissaoloja vuodesta 2000 alkaen. Sote-uudistus vei vuoden 2023 alussa sosiaali-, terveys- ja pelastusalojen työntekijät suurelta osin pois kuntien palkkalistoilta. Suurimmat ammattiryhmät kunnissa ovat nykyään esimerkiksi koulujen ja varhaiskasvatuksen opettajat, joiden määrä tutkimusaineistossa on pysynyt suhteellisen muuttumattomana.
Kunnissa sote-uudistuksen jälkeen jatkaneilla työntekijöillä sairauspoissaolot ovat laskeneet vuoden 2021 tasolle. Koronapandemian aiheuttama piikki vuoden 2022 sairauspoissaoloissa näyttää olleen väliaikainen.
– Aineistosta on vaikeaa päätellä, mikä osa vähennyksestä johtuu koronapandemian laantumisesta ja siten aidosti sairastavuuden vähentymisestä ja mikä osa on seurausta muutoksista tutkimusjoukon ammattirakenteessa, kertoo Kunta10-tutkimuksen johtaja Jenni Ervasti Työterveyslaitoksesta.
Kelan ja Kevan tilastot tukevat kuitenkin oletusta sairauspoissaolojen laskevasta trendistä. Kevan tilastoissa julkisen sektorin henkilöstön sairauspoissaolot laskivat vuonna 2023 lähes vuoden 2021 tasolle. Myös Kelan tilastoimat pitkät poissaolot kertovat, että koko työväestössä sairauspäivärahaa saaneiden kokonaismäärä väheni noin 3 prosenttia vuosien 2023 ja 2022 välillä.
![Infograafi: Kunta-alan sairauspoissaolot ovat laskussa sote-uudistuksen ja koronapandemian jälkeen.](/sites/default/files/styles/scale_max_320px/public/2024-08/kuva1-kunta10-sairauspoissaolojen-kehitys-2000-luvulla.jpg.png.webp?itok=XXHNqwIK)
Erot ikäryhmien välillä ovat kaventuneet, ja nuorten työntekijöiden jaksaminen huolestuttaa
Vuoden 2022 piikki sairauspoissaoloissa näkyi kaikissa ikäryhmissä, ja vuonna 2023 on palattu edellisten vuosien tasolle.
Alle 30-vuotiailla työntekijöillä on edelleen kaikkein eniten sairauspoissaoloja ikäryhmittäin vertailtuna. Nuorimmassa ikäryhmässä sairauspoissaolopäiviä kertyi vuodessa keskimäärin 18,3 päivää. Vähiten sairasti 40–50-vuotiaiden ryhmä, jossa vastaava luku oli 14,7 päivää.
Erot ikäryhmien välillä ovat kaventuneet viimeisten parinkymmenen vuoden aikana.
– Erityisesti vanhimmassa ryhmässä sairauspoissaolot ovat vähentyneet 2000-luvun alkuun verrattuna. Nuorten työntekijöiden sairauspoissaolot ovat poikkeus muuten myönteiseen kehitykseen, ja sitä voi pitää huolestuttavana, Jenni Ervasti sanoo.
Kelan tilastojen mukaan nuorilla työntekijöillä sairauspoissaolojen syyt liittyvät useimmiten mielenterveyteen. Mielenterveysongelmien, erityisesti ahdistuneisuushäiriöiden, vuoksi myönnetyt sairauspäivärahat lisääntyivät vuonna 2023.
![Infograafi: Vuoden 2022 piikki sairauspoissaoloissa näkyi kaikissa ikäryhmissä, ja vuonna 2023 on palattu edellisten vuosien tasolle. Erot ikäryhmien välillä ovat kaventuneet viimeisten parinkymmenen vuoden aikana.](/sites/default/files/styles/scale_max_320px/public/2024-08/kuva2-kunta10-ikaryhmittainen-sairauspoissaolojen-kehitys.png.webp?itok=zUii__Na)
Ammattiryhmien väliset sosioekonomiset erot sairastavuudessa ovat säilyneet
Yleisesti johto- ja asiantuntijatehtävissä työskentelevillä oli vähemmän sairauspoissaoloja kuin fyysistä työtä tekevillä.
Samankin sosioekonomisen ryhmän sisällä työskentely-ympäristö kuitenkin vaikuttaa sairauspoissaoloihin: Koulujen opettajat sairastavat vähemmän kuin varhaiskasvatuksen opettajat. Lehtoreilla ja tuntiopettajilla (9,9 päivää) sekä luokanopettajilla (12,7 päivää) oli Kunta10-keskiarvoa (16,6 päivää) vähemmän sairauspoissaoloja, kun taas varhaiskasvatuksen opettajilla oli keskiarvoa enemmän sairauspoissaoloja (22,0 päivää).
![Infograafi: Yleisesti johto- ja asiantuntijatehtävissä työskentelevillä oli vähemmän sairauspoissaoloja kuin fyysistä työtä tekevillä.](/sites/default/files/styles/scale_max_320px/public/2024-08/kuva3-kunta10-sairauspoissaolopaivien-keskiarvo-eri-ammateissa.png.webp?itok=8igA8z_3)
Erot sairastavuudessa näkyvät myös nolla päivää sairastaneiden osuuksissa. Keskimäärin koko Kunta10-tutkimuksen vuoden 2023 sairauspoissaoloaineistossa joka viidennellä työntekijöistä ei ollut yhtään sairauspoissaoloa vuoden aikana.
Johto- ja asiantuntijatehtävissä työskentelevistä 30–45 prosenttia ei ollut poissa töistä oman sairauden vuoksi, kun taas lasten kanssa työskentelevillä koulunkäyntiavustajista, lastenhoitajista ja varhaiskasvatuksen opettajista alle 10 prosenttia vältti sairauspoissaolot kokonaan.
![Infograafi: Nolla päivää sairastaneissa oli enemmän johto- ja asiantuntijatehtävissä työskennelleitä.](/sites/default/files/styles/scale_max_320px/public/2024-08/kuva4-kunta10-nolla-sairauspoissaolopaivaa-ammateittain.png.webp?itok=66PhMXJi)
Kunta10-tutkimus
- Työterveyslaitoksen Kunta10-tutkimus on Suomen suurin kunta-alan henkilöstön seurantatutkimus. Tutkimukseen osallistuvat Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Turku, Oulu, Naantali, Raisio, Nokia, Valkeakoski ja Virrat.
- Yli 90 000 kuntatyöntekijän vuosittaisia sairauspoissaoloja seurataan työnantajien henkilöstörekistereistä yhdenmukaisella laskentatavalla suhteuttaen toteutuneet sairauspoissaolopäivät tehtyihin henkilötyövuosiin.
- Kunta10-tutkimuksen tilasto kattaa kaikki omasta sairaudesta johtuvat poissaolot ensimmäisestä poissaolopäivästä lähtien, mutta ilman tietoa poissaolon taustalla olevasta diagnoosista.
- Vuoden 2023 sairauspoissaolotilasto perustuu 69 915 henkilötyövuoteen.
Tutustu myös
- Kunta10-tutkimuksen seurantakyselyiden tuloksiin voi tutustua Työelämätieto-palvelussa (tuoreimmat luvut vuodelta 2022):
- Kelan sairauspäivärahatiedote 2024: Mielenterveysongelmat veivät jo yli 100 000 suomalaista pitkälle sairauspoissaololle vuonna 2023 | Kela
- Kevan sairauspoissaolotiedote 2024: Sairauspoissaolojen poikkeuksellinen kasvu taittui - Keva
Lisätiedot
- Jenni Ervasti, johtava tutkija, FT, dos., Työterveyslaitos, jenni.ervasti [at] ttl.fi, +358 30 474 2806